Et kig tilbage i fortiden – sedimentkerneprojekt i Godthåbsfjord Udgivet 29.03.2011
![](https://natur.gl/wp-content/uploads/2022/02/csm_DSC05959r_a2bf4282bf.jpg)
Fra fjordisen i den indre Godthåbsfjord, er der her i slutningen af marts 2011 gennemført geologisk og oceanografisk orienteret feltarbejde, som en vigtig del af klimaforskningsprojektet ”Sedimentationshistorie af Kangersuneq Isfjord”.
På grund af den meget varme start på vinteren var der ved årets begyndelse nogen usikkerhed om muligheden for at fuldføre det planlagte forskningsprogram. Dog bevirkede det mere stabile og kolde vejr fra midten af januar, at fjordis med en tykkelse på omkring 30-40 cm lagde sig godt 40 km ud fra Kangiata Nunata Sermia (KNS) gletsjeren, således at programmet kunne fuldføres.
Feltarbejdet blev gennemført at et hold på 4 personer i et samarbejde mellem Klimaforskningscenteret (GCRC) og De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland (GEUS). Logistikken var baseret på snescooter transport med udgangspunkt fra Kapisillit, der ligger i en sidefjord i luftlinje ca. 6 km fra Kangersuneq Isfjord. Dog blev tungere hydraulisk kernetagningsudstyr transporteret fra Nuuk til isfjorden med helikopter sling. Som en første og vigtig del af ekspeditionen foretoges bjergning af ADCP strømmålingsudstyr udsat under isen tidligere på vinteren. Herefter blev der gennemført systematiske CTD profiler (salinitet, temperatur, dybde), vandprøvetagning samt kernetagning af fjordsediment (øvre 2 m) på i alt 6 stationer i en afstand fra ca. 30 km til 15 km fra randen af KNS gletsjeren i bunden af Godthåbsfjorden.
Yderligere blev der foretaget dybdemålinger med ekkolod for at supplere kendskabet til dybdeforholdene i den indre Kangersuneq. I alt blev der hjembragt 11 sedimentkerner, der alle er karakteriseret ved at være finkornede og tydeligt lagdelte. Det forventes at kernerne repræsenter et tidsrum på omkring 200-500 år før nu, således at de kan belyse den såkaldte Lille Istidsperiode, hvor KNS formodes at have været fremskudt omkring 20 km længere end nu. De oceanografiske og geologiske data skal nu analyseres, og det forventes at forskningsmaterialet kan bidrage til en bedre indsigt i sammenkædede oceanografiske, glaciologiske og geologiske processer i arktiske fjordsystemer.
![](https://natur.gl/wp-content/uploads/2022/02/csm_DSC05927r_5cf5a96a3a.jpg)
En sedimentkerne klargøres til transporten tilbage til laboratoriet i Danmark. Foto: Thomas Juul-Pedersen.